Vabljeni na spletno predavanje: Kako skrbimo za zdravje srca in žil
Vabimo vas, da se udeležite spletnega predavanja na temo zdravja srca in žil. Predavatelj bo prim. Matija Cevc, dr.med, ki bo odgovarjal tudi na vaša vprašanja.
Vabimo vas, da se udeležite spletnega predavanja na temo zdravja srca in žil. Predavatelj bo prim. Matija Cevc, dr.med, ki bo odgovarjal tudi na vaša vprašanja.
Ob dnevu žil spoznajte, katere bolezni žil so najpogostejše, njihove vzroke in posledice ter kako se te bolezni odražajo v povezavi z boleznijo covid- 19.
Pnevmokokne okužbe lahko delno preprečimo z obvladovanjem kroničnih bolezni, opustitvijo kajenja in z izogibanjem prenapolnjenim prostorom v sezoni okužb dihal ter s preprečevanjem gripe. Poleg teh splošnih ukrepov je pomembno tudi preprečevanje okužb s pomočjo pnevmokoknega cepiva.
Letos bomo govorili predvsem o: periferni arterijski bolezni (PAB), aterosklerozi, nevarnosti povišanega holesterola, še posebno LDL v krvi in pomembnosti zdravljenja, pa tudi o aktualnih temah kot sta covid-19 in vnetje žil ter pomen hitrega ukrepanja ob pojavu akutnih zapor na srčnih in možganskih arterijah.
Kako življenjski slog vpliva na raven našega holesterola in posredno na naše zdravje, nam je razložil prof. dr. Borut Jug, dr. med., specialist kardiologije s Kliničnega oddelka za žilne bolezni Interne klinike UKC Ljubljana in predavatelj na Medicinski fakulteti v Ljubljani.
Srčno popuščanje je manj poznana bolezen, ki jo ljudje slabo razumejo. Včasih je srčno popuščanje težko prepoznati, ker so njegovi znaki lahko podobni kot pri drugih boleznih.
Srčno popuščanje je bolezen, do katere pride, ko srce ne zmore zadostno črpati krvi po
telesu.
Prispevek o posrednih in neposrednih učinkih bolezni kovid-19 na zdravje srca in ožilja.
Vabljeni v Posvetovalnico za srce!
Svetovna zdravstvena organizacija za odrasle za zdravje priporoča aerobno vadbo, vadbo za moč, gibljivost in zdravje kosti. Vsebino tega prispevka smo namenili aerobni telesni vadbi.
Najbolj pomembno pa je zavedanje, da so izmed vseh najbolj ogrožene osebe, ki imajo poleg zvišanega holesterola pridružene še druge, tako imenovane poglavitne dejavnike tveganja za aterosklerozo, kamor sodijo kajenje, zvišan krvni tlak, sladkorna bolezen, telesna nedejavnost in neustrezna prehrana.